Kišno i vlažno vrijeme pogoduju razmnožavanju puževa golaća koji su proteklih godina postali prava napast u vrtovima diljem Hrvatske. Iako sve više vrtlara poseže za kemijskim sredstvima i pužomorima kako bi populaciju golaća sveli u podnošljive granice, mnogi još uvijek traže prihvatljiv ekološki način za borbu protiv sluzavih neprijatelja.
Rat bez kemije je, kažu najuporniji, moguće dobiti, no osnovni koraci ne smiju se preskakati. Prvi korak je otežati im mobilnost, učiniti vrt negostoljubivim mjestom za razmnožavanje i privući prirodne predatore koji se hrane golaćima. Zato ove naputke ne treba shvatiti kao recept za istrebljenje golaća, već kao temeljni korak koji će smanjiti njihovu populaciju i buduću borbu učiniti podnošljivijom i uspješnijom. A da biste pobijedili neprijatelja, valja ga prije toga upoznati.
Upoznaj golaća da bi ga lakše porazio!
Svi znamo da za puževim mišićavim stopalom ostaje trag sluzi. Ta izlučevina služi za zaštitu tijela od isušivanja i za slanje poruka o prisutnosti drugim puževima. Trag sluzi je, kažu neki vrtlari, iznimno važan prilikom traženja partnera i razmnožavanja. Iako su hermafroditi, što znači da imaju muške i ženske reproduktivne organe, golaći moraju pronaći partnera za oplodnju. Sam čin parenja je fascinantan, no to je tema za neku drugu priču.
Svaki puž je sposoban položiti stotine jaja tijekom svog životnog vijeka, a jaja polažu u leglima od oko tridesetak komada. Legla formiraju u vlažnom tlu, ispod malča ili kamenja. Ili ispod lišća. Jaja miruju za nepovoljnog vremena; pretjerane hladnoće, suše, suhog zraka, vrućine; da bi iz njih mali golaći izašli u (za njih) idealnom trenutku koji će im omogućiti preživljavanje u što većem broju.
Sada kada znamo osnove, znamo i kako naš vrt iz raja za golaće pretvoriti u negostoljubiv krajolik u kojem će im želja za razmnožavanjem splasnuti poput sladoleda na kolovoskom zvizdanu. Ponovimo, ključ uspjeha je u pravovremenom poduzimanju ovih koraka i upornosti kako bi se spriječila “igra velikih brojeva”. Tek nakon njih će zamke, barijere i fizičko odstranjivanje imati smisla.
Malč je jako dobar, ali i ima i svoje loše strane
Izbjegavajte korištenje rastresitog malča tamo gdje postoji opasnost od pojave puževa. On im je savršeno stanište u kojem će se osjećati kao u hotelu s pet zvjezdica. Posebno izbacite malčeve od slame, sijena i usitnjenog drveta.
Zalijevajte oprezno
Izbjegavajte zalijevanje vrta kasno tijekom dana. Budući da puževi (i njihova jaja) uspijevaju u vlažnim uvjetima, uvijek zalijevajte ujutro kako bi se vrt osušio do noći. Na taj način ćete dijelom spriječiti i noćna kretanja, jer puževi noću na vlažnom lišću rade prave tulume i bakanalije od kojih vam se “jutro poslije” diže kosa na glavi. Umjesto prskanja, koristite navodnjavanje sistemom kap-po-kap. Na taj način će voda biti usmjerena u korijen, a lišće će ostati suho.
Posadite bilje koje ih izluđuje
Sadite biljke koje puževi ne vole. To su obično začinske vrste s mirisnim lišćem koje otpušta velike količine eteričnog ulja. Također su im odbojne vrste s dlakavim lišćem. Mnogi vrtlari vrtove obrubljuju gredicama na kojima rastu ove biljke-repelenti.
Neka vaš vrt bude mjesto raznolikog života
Golaći su omiljena hrana mnogih predatora. Potaknite ptice, zmije, guštere, žabe, kukce i druge prirodne predatore da naprave dom u vašem vrtu. Izgradnja “hotela za bube” jedan je od najučinkovitijih načina za prirodnu kontrolu puževa. Primjerice, larve krijesnica nisu ljepotice koje želimo u svom vrtu, no one fantastično dobro ubijaju puževe golaće, ali i puževe s kućicom. Ne budite od onih neznalica koje uništavaju sve što se kreće u vrtu.
Larva ivanjske krijesnice jede puža (foto: Wikimedia)
S kemijom oprezno
I zato bi trebalo razmisliti i o izbjegavanju herbicida i insekticida, zar ne? Korištenjem insekticida za, recimo, borbu protiv lisnih ušiju, ubijamo i ličinke dobrih insekata. Rezultat vidimo u invaziji puževa koje opet na kraju rješavamo kemijom. Zato je važno sagledati širu sliku i u vrtu napraviti ravnotežu. (r)